בריכה הרודיאנית במרתף המנזר
![](https://anec.guide/wp-content/uploads/2023/07/convent_sisters_of_zion.jpg)
מנזר האחיות מציון שוכן ברחוב ויה דלורוזה ברובע המוסלמי של העיר העתיקה בירושלים. המנזר שייך לאחיות מציון, מסדר של נזירות שנוסד על ידי האחים היהודים-המומרים הצרפתיים אלפונס ותיאודור רטיסבון בשנת 1843. למסדר יש מנזר נוסף בכפר עין כרם בירושלים.
האחים רטיסבון רכשו בשנת 1857 את הקרקע באזור קשת אקה הומו, המקום שבו לפי המסורת הנוצרית הציג הנציב הרומי פונטיוס פילאטוס את ישו בפני היהודים במילים “הנה האיש” או בלטינית Ecce Homo. האחים רטיסבון בנו במקום מתחם המכיל מנזר וכנסייה, אשר נחנכה בשנת 1868. במרתף המנזר, כמה מטרים מתחת למפלס הרחוב בן ימינו, שוכן קומפלקס ארכיאולוגי חבוי ומרתק.
במהלך עבודות הבנייה נחשפו באזור שרידים ארכיאולוגיים משמעותיים. בעבר זוהו השרידים כקשורים לפסיון של ישו, אולם כיום מסכימים החוקרים כי הם מתוארכים לראשית ימיה של איליה קפיטולינה. העיר הרומית נבנתה על גבי חורבותיה של ירושלים סביב שנת 130 לספירה, ומכאן שהשרידים מאוחרים כמאה שנה לימיו של ישו.
השריד המרכזי הוא קשת אקה הומו, חלק משער ניצחון שנבנה על ידי הקיסר אדריאנוס, שניתן לראות ברחוב ויה דלורוזה בסמוך למנזר. ייתכן כי השער שימש בתור הכניסה לפורום המזרחי של העיר שנבנה על ידי הרומאים.
![](http://anec.guide/wp-content/uploads/2023/06/21.png)
המנזר נבנה בסמוך למקום בו עמדה מצודת אנטוניה, שהוקמה על ידי הורדוס כחלק מביצורי הר הבית ונקראה על שם פטרונו הרומי, מרקוס אנטוניוס. המצודה עמדה על גבעה וסביבה נחפר חפיר, ובתוכו נחצבה, כחלק ממערכת המים ההרודיאנית, בריכה קטנה המוזכרת אצל יוסף בן מתיתיהו. הבריכה נקראה “סטרותיון”, “עפרוני” או “דרור” ביוונית עתיקה, משום שהיא קטנה יחסית בהשוואה לבריכות אחרות בתקופתה. היא נחצבה בסלע ושכנה מתחת לכיפת השמיים. בימי אדריאנוס נבנה מעליה כאמור פורום, והיא כוסתה בקמרונות והפכה למאגר מים תת קרקעי. הבריכה השוכנת כיום עמוק מתחת לאדמה קרירה ואפלולית, ובמהלך החורף מצטברים בה גם כיום מי גשמים.
![](https://anec.guide/wp-content/uploads/2023/07/struthion_pool.png)
במתחם נמצאו גם אבני ריצוף גדולות ומחורצות, שלפי המסורת הנוצרית הן חלק מהליתוסתרטוס – הרצפה עליה התקיים משפטו של ישו. ממצא מרתק שהשתמר היטב הוא חריטה על גבי הרצפה של משחק לוח בשם “משחק המלך”, ששימש את החיילים הרומאים להעברת שעות השמירה המייגעות.
(האנקדוטה חוברה על ידי: עמיר)
(מספר צפיות: 52)